La immortalitat interrompuda pels arqueòlegs egipcis, atreu mirades d'arreu del món
Redacció
Maó
Es pensaven que descansaven en pau per sempre més, per tota l'eternitat, però la minuciosa i apassionant feina dels arqueòlegs ha desmentit una vegada més la creença amb la que van viure i morir a Egipte en el passat.
Dilluns passat, un equip d'arqueòlegs egipcis van fer pública la seva darrera i espectacular descoberta, una tomba faraònica d'uns 4.300 anys d'antiguitat a la localitat de Saqara, al sud-oest del Caire, i que conté trenta mòmies i esquelets i diversos taüts de pedra i de llenya. En un comunicat d'ahir dimarts es feia saber que la tomba va ser construïda per al faraó Zoser (2.640 anys a.C.) pel metge i arquitecte Imhotep, i concretament ha estat trobada a la zona de Gisr al Modir, a prop d'una de les piràmides més antigues, amb forma escalonada. A la tomba també hi han descobert dos pous, un d'ells de més d'onze metres de profunditat, i un taüt de llenya de 180 centímetres de llarg, decorat amb escriptures jeroglífiques, amb una mòmia a dintre que data del 640 a. C.
Si hi ha una civilització antiga que cridi l'atenció especialment en l'actualitat, aquesta és l'egípcia. Immortalitat, piràmides, déus, successives dinasties de faraons, escarabats blaus, mòmies, crescudes del Nil... el que ens arriba al segle XXI del que fou Egipte algun dia, no deixa de fascinar a persones d'arreu del món.